десять
俄語
[编辑]< 9 | 10 | 11 > |
---|---|---|
序數詞:деся́тый (desjátyj) | ||
詞源
[编辑]繼承自原始斯拉夫語 *desętь,來自原始印歐語 *déḱm̥t(ten和deci-的源頭)。
發音
[编辑]數詞
[编辑]де́сять (désjatʹ)
- 十 (10)
使用說明
[编辑]десять (desjatʹ) 在使用主格和賓格時,後接的名詞用屬格複數形式。在使用其他語法格時,後接的名詞則使用對應格的複數形式。
- де́сять ма́льчиков ― désjatʹ málʹčikov ― 十個男孩
- с десятью́ ма́льчиками ― s desjatʹjú málʹčikami ― 和十個男孩
- ма́льчиков де́сять ― málʹčikov désjatʹ ― 大概有十個男孩
- де́сять книг ― désjatʹ knig ― 十本書
變格
[编辑]де́сять的变格形式 (inan sg-only 陰性-form 第三格 accent-b)
相關詞
[编辑]- вдесятеро (vdesjatero)
- де́сятеро (désjatero)
- деся́ток (desjátok)
- десятью́ (desjatʹjú)
- десятимиллионный (desjatimillionnyj) (1/10,000,000)
- миллио́нный (milliónnyj) (1/1,000,000)
- стотысячный (stotysjačnyj) (1/100,000)
- десятитысячный (desjatitysjačnyj) (1/10,000)
- ты́сячный (týsjačnyj) (1/1000)
- со́тый (sótyj) (1/100)
- оди́н (odín) (1)
- сто (sto) (100)
- ты́сяча (týsjača) (1000)
- миллио́н (millión) (1,000,000)
衍生詞
[编辑]- десятидневный (desjatidnevnyj)
- десятикратный (desjatikratnyj)
- десятиле́тие (desjatilétije)
- десятиле́тка (desjatilétka)
- десятиле́тний (desjatilétnij)
- десяти́на (desjatína)
- десятичный (desjatičnyj)
- деся́тка (desjátka)
- десятник (desjatnik)
同類別詞彙
[编辑]俄語基數詞(0到99)
—0 | —1 | —2 | —3 | —4 | —5 | —6 | —7 | —8 | —9 | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
0— | ноль (nolʹ), нуль (nulʹ) | оди́н (odín) | два (dva) | три (tri) | четы́ре (četýre) | пять (pjatʹ) | шесть (šestʹ) | семь (semʹ) | во́семь (vósemʹ) | де́вять (dévjatʹ) |
1— | де́сять (désjatʹ) | оди́ннадцать (odínnadcatʹ) | двена́дцать (dvenádcatʹ) | трина́дцать (trinádcatʹ) | четы́рнадцать (četýrnadcatʹ) | пятна́дцать (pjatnádcatʹ) | шестна́дцать (šestnádcatʹ) | семна́дцать (semnádcatʹ) | восемна́дцать (vosemnádcatʹ) | девятна́дцать (devjatnádcatʹ) |
2— | два́дцать (dvádcatʹ) | два́дцать оди́н (dvádcatʹ odín) | два́дцать два (dvádcatʹ dva) | два́дцать три (dvádcatʹ tri) | два́дцать четы́ре (dvádcatʹ četýre) | два́дцать пять (dvádcatʹ pjatʹ) | два́дцать шесть (dvádcatʹ šestʹ) | два́дцать семь (dvádcatʹ semʹ) | два́дцать во́семь (dvádcatʹ vósemʹ) | два́дцать де́вять (dvádcatʹ dévjatʹ) |
3— | три́дцать (trídcatʹ) | три́дцать оди́н (trídcatʹ odín) | три́дцать два (trídcatʹ dva) | три́дцать три (trídcatʹ tri) | три́дцать четы́ре (trídcatʹ četýre) | три́дцать пять (trídcatʹ pjatʹ) | три́дцать шесть (trídcatʹ šestʹ) | три́дцать семь (trídcatʹ semʹ) | три́дцать во́семь (trídcatʹ vósemʹ) | три́дцать де́вять (trídcatʹ dévjatʹ) |
4— | со́рок (sórok) | со́рок оди́н (sórok odín) | со́рок два (sórok dva) | со́рок три (sórok tri) | со́рок четы́ре (sórok četýre) | со́рок пять (sórok pjatʹ) | со́рок шесть (sórok šestʹ) | со́рок семь (sórok semʹ) | со́рок во́семь (sórok vósemʹ) | со́рок де́вять (sórok dévjatʹ) |
5— | пятьдеся́т (pjatʹdesját) | пятьдеся́т оди́н (pjatʹdesját odín) | пятьдеся́т два (pjatʹdesját dva) | пятьдеся́т три (pjatʹdesját tri) | пятьдеся́т четы́ре (pjatʹdesját četýre) | пятьдеся́т пять (pjatʹdesját pjatʹ) | пятьдеся́т шесть (pjatʹdesját šestʹ) | пятьдеся́т семь (pjatʹdesját semʹ) | пятьдеся́т во́семь (pjatʹdesját vósemʹ) | пятьдеся́т де́вять (pjatʹdesját dévjatʹ) |
6— | шестьдеся́т (šestʹdesját) | шестьдеся́т оди́н (šestʹdesját odín) | шестьдеся́т два (šestʹdesját dva) | шестьдеся́т три (šestʹdesját tri) | шестьдеся́т четы́ре (šestʹdesját četýre) | шестьдеся́т пять (šestʹdesját pjatʹ) | шестьдеся́т шесть (šestʹdesját šestʹ) | шестьдеся́т семь (šestʹdesját semʹ) | шестьдеся́т во́семь (šestʹdesját vósemʹ) | шестьдеся́т де́вять (šestʹdesját dévjatʹ) |
7— | се́мьдесят (sémʹdesjat) | се́мьдесят оди́н (sémʹdesjat odín) | се́мьдесят два (sémʹdesjat dva) | се́мьдесят три (sémʹdesjat tri) | се́мьдесят четы́ре (sémʹdesjat četýre) | се́мьдесят пять (sémʹdesjat pjatʹ) | се́мьдесят шесть (sémʹdesjat šestʹ) | се́мьдесят семь (sémʹdesjat semʹ) | се́мьдесят во́семь (sémʹdesjat vósemʹ) | се́мьдесят де́вять (sémʹdesjat dévjatʹ) |
8— | во́семьдесят (vósemʹdesjat) | во́семьдесят оди́н (vósemʹdesjat odín) | во́семьдесят два (vósemʹdesjat dva) | во́семьдесят три (vósemʹdesjat tri) | во́семьдесят четы́ре (vósemʹdesjat četýre) | во́семьдесят пять (vósemʹdesjat pjatʹ) | во́семьдесят шесть (vósemʹdesjat šestʹ) | во́семьдесят семь (vósemʹdesjat semʹ) | во́семьдесят во́семь (vósemʹdesjat vósemʹ) | во́семьдесят де́вять (vósemʹdesjat dévjatʹ) |
9— | девяно́сто (devjanósto) | девяно́сто оди́н (devjanósto odín) | девяно́сто два (devjanósto dva) | девяно́сто три (devjanósto tri) | девяно́сто четы́ре (devjanósto četýre) | девяно́сто пять (devjanósto pjatʹ) | девяно́сто шесть (devjanósto šestʹ) | девяно́сто семь (devjanósto semʹ) | девяно́сто во́семь (devjanósto vósemʹ) | девяно́сто де́вять (devjanósto dévjatʹ) |
100以後的基數詞
- 100:сто (sto)
- 103:тысяча (tysjača)
- 104:десять тысяч (desjatʹ tysjač)
- 106:миллион (million)
- 109:миллиард (milliard)
- 1012:триллион (trillion)
- 1015:квадриллион (kvadrillion)
- 1018:квинтиллион (kvintillion)
- 1021:секстиллион (sekstillion)
- 1024:септиллион (septillion)
- 1027:октиллион (oktillion)
- 1030:нониллион (nonillion)
- 1033:дециллион (decillion)
- 1036:ундециллион (undecillion)
- 1039:додециллион (dodecillion)
- 1042:тредециллион (tredecillion)
- 1045:кваттуордециллион (kvattuordecillion)
- 1048:квиндециллион (kvindecillion)
- 1051:сексдециллион (seksdecillion)
- 1054:септемдециллион (septemdecillion)
- 1057:октодециллион (oktodecillion)
- 1060:новемдециллион (novemdecillion)
- 1063:вигинтиллион (vigintillion)
…
- 1093:тригинтиллион (trigintillion)
- 10100:гугол (gugol)
- 10123:квадрагинтиллион (kvadragintillion)
- 10153:квинквагинтиллион (kvinkvagintillion)
- 10183:сексагинтиллион (seksagintillion)
- 10213:септуагинтиллион (septuagintillion)
- 10243:октогинтиллион (oktogintillion)
- 10273:нонагинтиллион (nonagintillion)
- 10303:центиллион (centillion)
- 103003:миллеиллион (milleillion)
…
盧森尼亞語
[编辑]< 9 | 10 | 11 > |
---|---|---|
序數詞:деся́тый (desjátŷj) | ||
詞源
[编辑]繼承自古烏克蘭語 де́сять (désjatʹ),來自古東斯拉夫語 де́сѧть (désętĭ),來自原始斯拉夫語 *dȅsętь (“十”)。對照烏克蘭語 де́сять (désjatʹ)。
數詞
[编辑]де́сять (désjatʹ)
- 十 (10)
同類別詞彙
[编辑]0 - 99的基數詞
–0 | –1 | –2 | –3 | –4 | –5 | –6 | –7 | –8 | –9 | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
0– | ну́ла (núla) / зеро (zero) | єде́н (jedén) | два (dva) | три (try) | четы́ри (četŷ́ry) / шты́ри (štŷ́ry) | пять (pjatʹ) | шість (šistʹ) | сїм (sjim) | ву́сям (vúsjam) | де́вять (dévjatʹ) |
1– | де́сять (désjatʹ) | єдена́дцять (jedenádcjatʹ) | двана́дцять (dvanádcjatʹ) | трина́дцять (trynádcjatʹ) | четырина́дцять (četŷrynádcjatʹ) / штырина́дцять (štŷrynádcjatʹ) | пятна́дцять (pjatnádcjatʹ) | шістна́дцять (šistnádcjatʹ) | сїмна́дцять (sjimnádcjatʹ) | вусямна́дцять (vusjamnádcjatʹ) | девятна́дцять (devjatnádcjatʹ) |
2– | два́дцять (dvádcjatʹ) | два́дцять єде́н (dvádcjatʹ jedén) | два́дцять два (dvádcjatʹ dva) | два́дцять три (dvádcjatʹ try) | два́дцять четы́ри (dvádcjatʹ četŷ́ry) | два́дцять пять (dvádcjatʹ pjatʹ) | два́дцять шість (dvádcjatʹ šistʹ) | два́дцять сїм (dvádcjatʹ sjim) | два́дцять ву́сям (dvádcjatʹ vúsjam) | два́дцять де́вять (dvádcjatʹ dévjatʹ) |
3– | три́дцять (trýdcjatʹ) | три́дцять єде́н (trýdcjatʹ jedén) | три́дцять два (trýdcjatʹ dva) | три́дцять три (trýdcjatʹ try) | три́дцять четы́ри (trýdcjatʹ četŷ́ry) | три́дцять пять (trýdcjatʹ pjatʹ) | три́дцять шість (trýdcjatʹ šistʹ) | три́дцять сїм (trýdcjatʹ sjim) | три́дцять ву́сям (trýdcjatʹ vúsjam) | три́дцять де́вять (trýdcjatʹ dévjatʹ) |
4– | со́рок (sórok) / штыри́дцять (štŷrýdcjatʹ) | со́рок єде́н (sórok jedén) / штыри́дцять єде́н (štŷrýdcjatʹ jedén) | со́рок два (sórok dva) / штыри́дцять два (štŷrýdcjatʹ dva) | со́рок три (sórok try) / штыри́дцять три (štŷrýdcjatʹ try) | со́рок четы́ри (sórok četŷ́ry) / штыри́дцять шты́ри (štŷrýdcjatʹ štŷ́ry) | со́рок пять (sórok pjatʹ) / штыри́дцять пять (štŷrýdcjatʹ pjatʹ) | со́рок шість (sórok šistʹ) / штыри́дцять шість (štŷrýdcjatʹ šistʹ) | со́рок сїм (sórok sjim) / штыри́дцять сїм (štŷrýdcjatʹ sjim) | со́рок ву́сям (sórok vúsjam) / штыри́дцять ву́сям (štŷrýdcjatʹ vúsjam) | со́рок де́вять (sórok dévjatʹ) / штыри́дцять де́вять (štŷrýdcjatʹ dévjatʹ) |
5– | пятьдеся́ть (pjatʹdesjátʹ) | пятьдеся́ть єде́н (pjatʹdesjátʹ jedén) | пятьдеся́ть два (pjatʹdesjátʹ dva) | пятьдеся́ть три (pjatʹdesjátʹ try) | пятьдеся́ть четы́ри (pjatʹdesjátʹ četŷ́ry) | пятьдеся́ть пять (pjatʹdesjátʹ pjatʹ) | пятьдеся́ть шість (pjatʹdesjátʹ šistʹ) | пятьдеся́ть сїм (pjatʹdesjátʹ sjim) | пятьдеся́ть ву́сям (pjatʹdesjátʹ vúsjam) | пятьдеся́ть де́вять (pjatʹdesjátʹ dévjatʹ) |
6– | шістьдеся́ть (šistʹdesjátʹ) | шістьдеся́ть єде́н (šistʹdesjátʹ jedén) | шістьдеся́ть два (šistʹdesjátʹ dva) | шістьдеся́ть три (šistʹdesjátʹ try) | шістьдеся́ть четы́ри (šistʹdesjátʹ četŷ́ry) | шістьдеся́ть пять (šistʹdesjátʹ pjatʹ) | шістьдеся́ть шість (šistʹdesjátʹ šistʹ) | шістьдеся́ть сїм (šistʹdesjátʹ sjim) | шістьдеся́ть ву́сям (šistʹdesjátʹ vúsjam) | шістьдеся́ть де́вять (šistʹdesjátʹ dévjatʹ) |
7– | сїмдеся́ть (sjimdesjátʹ) | сїмдеся́ть єде́н (sjimdesjátʹ jedén) | сїмдеся́ть два (sjimdesjátʹ dva) | сїмдеся́ть три (sjimdesjátʹ try) | сїмдеся́ть четы́ри (sjimdesjátʹ četŷ́ry) | сїмдеся́ть пять (sjimdesjátʹ pjatʹ) | сїмдеся́ть шість (sjimdesjátʹ šistʹ) | сїмдеся́ть сїм (sjimdesjátʹ sjim) | сїмдеся́ть ву́сям (sjimdesjátʹ vúsjam) | сїмдеся́ть де́вять (sjimdesjátʹ dévjatʹ) |
8– | вусямдеся́ть (vusjamdesjátʹ) | вусямдеся́ть єде́н (vusjamdesjátʹ jedén) | вусямдеся́ть два (vusjamdesjátʹ dva) | вусямдеся́ть три (vusjamdesjátʹ try) | вусямдеся́ть четы́ри (vusjamdesjátʹ četŷ́ry) | вусямдеся́ть пять (vusjamdesjátʹ pjatʹ) | вусямдеся́ть шість (vusjamdesjátʹ šistʹ) | вусямдеся́ть сїм (vusjamdesjátʹ sjim) | вусямдеся́ть ву́сям (vusjamdesjátʹ vúsjam) | вусямдеся́ть де́вять (vusjamdesjátʹ dévjatʹ) |
9– | девятьдеся́ть (devjatʹdesjátʹ) | девятьдеся́ть єде́н (devjatʹdesjátʹ jedén) | девятьдеся́ть два (devjatʹdesjátʹ dva) | девятьдеся́ть три (devjatʹdesjátʹ try) | девятьдеся́ть четы́ри (devjatʹdesjátʹ četŷ́ry) | девятьдеся́ть пять (devjatʹdesjátʹ pjatʹ) | девятьдеся́ть шість (devjatʹdesjátʹ šistʹ) | девятьдеся́ть сїм (devjatʹdesjátʹ sjim) | девятьдеся́ть ву́сям (devjatʹdesjátʹ vúsjam) | девятьдеся́ть де́вять (devjatʹdesjátʹ dévjatʹ) |
來源
[编辑]- Kercha, Ihor (2012), “де́сять”, Словник русько-русинськый: у 2 т. [Russian-Rusyn Dictionary: in 2 vols] (Russian, Rusyn), 卷1: А – Н, Uzhhorod: PoliPrint, ISBN 978-966-2595-26-0, 页227
烏克蘭語
[编辑]< 9 | 10 | 11 > |
---|---|---|
序數詞:деся́тий (desjátyj) | ||
詞源
[编辑]來自原始斯拉夫語 *desętь。同源詞包括白俄羅斯語 дзе́сяць (dzjésjacʹ)等。
發音
[编辑]數詞
[编辑]де́сять (désjatʹ)
- 十 (10)
使用說明
[编辑]用在десять後的名詞會變為屬格複數。
- де́сять сантиме́трів ― désjatʹ santymétriv ― 十公分
變格
[编辑] десять的變格
主格 | |
---|---|
屬格 | |
與格 | |
賓格 | |
工具格 | |
方位格 |
同類別詞彙
[编辑]0 - 99的基數詞
—0 | —1 | —2 | —3 | —4 | —5 | —6 | —7 | —8 | —9 | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
0— | нуль (nulʹ) | оди́н (odýn) | два (dva) | три (try) | чоти́ри (čotýry) | п'ять (pʺjatʹ) | шість (šistʹ) | сім (sim) | ві́сім (vísim) | де́в'ять (dévʺjatʹ) |
1— | де́сять (désjatʹ) | одина́дцять (odynádcjatʹ) | двана́дцять (dvanádcjatʹ) | трина́дцять (trynádcjatʹ) | чотирна́дцять (čotyrnádcjatʹ) | п'ятна́дцять (pʺjatnádcjatʹ) | шістна́дцять (šistnádcjatʹ) | сімна́дцять (simnádcjatʹ) | вісімна́дцять (visimnádcjatʹ) | дев'ятна́дцять (devʺjatnádcjatʹ) |
2— | два́дцять (dvádcjatʹ) | два́дцять оди́н (dvádcjatʹ odýn) | два́дцять два (dvádcjatʹ dva) | два́дцять три (dvádcjatʹ try) | два́дцять чоти́ри (dvádcjatʹ čotýry) | два́дцять п'ять (dvádcjatʹ pʺjatʹ) | два́дцять шість (dvádcjatʹ šistʹ) | два́дцять сім (dvádcjatʹ sim) | два́дцять ві́сім (dvádcjatʹ vísim) | два́дцять де́в'ять (dvádcjatʹ dévʺjatʹ) |
3— | три́дцять (trýdcjatʹ) | три́дцять оди́н (trýdcjatʹ odýn) | три́дцять два (trýdcjatʹ dva) | три́дцять три (trýdcjatʹ try) | три́дцять чоти́ри (trýdcjatʹ čotýry) | три́дцять п'ять (trýdcjatʹ pʺjatʹ) | три́дцять шість (trýdcjatʹ šistʹ) | три́дцять сім (trýdcjatʹ sim) | три́дцять ві́сім (trýdcjatʹ vísim) | три́дцять де́в'ять (trýdcjatʹ dévʺjatʹ) |
4— | со́рок (sórok) | со́рок оди́н (sórok odýn) | со́рок два (sórok dva) | со́рок три (sórok try) | со́рок чоти́ри (sórok čotýry) | со́рок п'ять (sórok pʺjatʹ) | со́рок шість (sórok šistʹ) | со́рок сім (sórok sim) | со́рок ві́сім (sórok vísim) | со́рок де́в'ять (sórok dévʺjatʹ) |
5— | п'ятдеся́т (pʺjatdesját) | п'ятдеся́т оди́н (pʺjatdesját odýn) | п'ятдеся́т два (pʺjatdesját dva) | п'ятдеся́т три (pʺjatdesját try) | п'ятдеся́т чоти́ри (pʺjatdesját čotýry) | п'ятдеся́т п'ять (pʺjatdesját pʺjatʹ) | п'ятдеся́т шість (pʺjatdesját šistʹ) | п'ятдеся́т сім (pʺjatdesját sim) | п'ятдеся́т ві́сім (pʺjatdesját vísim) | п'ятдеся́т де́в'ять (pʺjatdesját dévʺjatʹ) |
6— | шістдеся́т (šistdesját) | шістдеся́т оди́н (šistdesját odýn) | шістдеся́т два (šistdesját dva) | шістдеся́т три (šistdesját try) | шістдеся́т чоти́ри (šistdesját čotýry) | шістдеся́т п'ять (šistdesját pʺjatʹ) | шістдеся́т шість (šistdesját šistʹ) | шістдеся́т сім (šistdesját sim) | шістдеся́т ві́сім (šistdesját vísim) | шістдеся́т де́в'ять (šistdesját dévʺjatʹ) |
7— | сімдеся́т (simdesját) | сімдеся́т оди́н (simdesját odýn) | сімдеся́т два (simdesját dva) | сімдеся́т три (simdesját try) | сімдеся́т чоти́ри (simdesját čotýry) | сімдеся́т п'ять (simdesját pʺjatʹ) | сімдеся́т шість (simdesját šistʹ) | сімдеся́т сім (simdesját sim) | сімдеся́т ві́сім (simdesját vísim) | сімдеся́т де́в'ять (simdesját dévʺjatʹ) |
8— | вісімдеся́т (visimdesját) | вісімдеся́т оди́н (visimdesját odýn) | вісімдеся́т два (visimdesját dva) | вісімдеся́т три (visimdesját try) | вісімдеся́т чоти́ри (visimdesját čotýry) | вісімдеся́т п'ять (visimdesját pʺjatʹ) | вісімдеся́т шість (visimdesját šistʹ) | вісімдеся́т сім (visimdesját sim) | вісімдеся́т ві́сім (visimdesját vísim) | вісімдеся́т де́в'ять (visimdesját dévʺjatʹ) |
9— | дев'яно́сто (devʺjanósto) | дев'яно́сто оди́н (devʺjanósto odýn) | дев'яно́сто два (devʺjanósto dva) | дев'яно́сто три (devʺjanósto try) | дев'яно́сто чоти́ри (devʺjanósto čotýry) | дев'яно́сто п'ять (devʺjanósto pʺjatʹ) | дев'яно́сто шість (devʺjanósto šistʹ) | дев'яно́сто сім (devʺjanósto sim) | дев'яно́сто ві́сім (devʺjanósto vísim) | дев'яно́сто де́в'ять (devʺjanósto dévʺjatʹ) |
分类:
- 源自原始斯拉夫語的俄語繼承詞
- 派生自原始斯拉夫語的俄語詞
- 源自原始印歐語的俄語繼承詞
- 派生自原始印歐語的俄語詞
- 俄語2音節詞
- 有國際音標的俄語詞
- 有音頻鏈接的俄語詞
- 俄語詞元
- 俄語數詞
- 有使用例的俄語詞
- 俄語第三格陰性數詞
- 俄語第三格陰性重音型b數詞
- 俄語重音型b名詞
- 俄語基數詞
- 源自古烏克蘭語的盧森尼亞語繼承詞
- 派生自古烏克蘭語的盧森尼亞語詞
- 源自古東斯拉夫語的盧森尼亞語繼承詞
- 派生自古東斯拉夫語的盧森尼亞語詞
- 源自原始斯拉夫語的盧森尼亞語繼承詞
- 派生自原始斯拉夫語的盧森尼亞語詞
- 盧森尼亞語詞元
- 盧森尼亞語數詞
- 盧森尼亞語基數詞
- 源自原始斯拉夫語的烏克蘭語繼承詞
- 派生自原始斯拉夫語的烏克蘭語詞
- 有國際音標的烏克蘭語詞
- 有音頻鏈接的烏克蘭語詞
- 烏克蘭語詞元
- 烏克蘭語數詞
- 烏克蘭語基數詞
- 有使用例的烏克蘭語詞
- 烏克蘭語唯複名詞
- 烏克蘭語 十