cilvēks
拉脫維亞語
[编辑]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/78/People_on_Grafton_Street%2C_Dublin%2C_Ireland.jpg/250px-People_on_Grafton_Street%2C_Dublin%2C_Ireland.jpg)
詞源
[编辑]借自古東斯拉夫語 человѣкъ (čelověkŭ) (參見俄語 челове́к (čelovék),源自原始斯拉夫語 *čelověkъ,源自更早的*kelověkъ)。由於此前該義的詞語缺失,vīrs (“男人”)也曾作“人”一義(參見立陶宛語 žmogùs, 拉丁語 homo));此詞也可能促進了本詞的借入。[1]
發音
[编辑]名詞
[编辑]cilvēks m (第1類變格)
- 人,人類
- labs, jauns, jautrs cilvēks ― 好的/年輕的/愛玩的人
- gudrs cilvēks ― 智者
- noslēgts cilvēks ― 保守的/寡言的人
- cilvēka izcelšanās ― 人類起源
- cilvēka attīstība ― 人類發展
- cilvēka cieņa ― 人的尊嚴
- cilvēku sabiedrība ― 人類社會
- precēts cilvēks ― 已婚人士(多指男性)
- ģimenes cilvēks ― 家庭成員(多指男性)
- mieras cilvēks ― 愛好和平的人
- 好人
- tie bija cilvēki, tur bērns varēja dzīvot ― 他們是好人,小孩子可以和他們一起過日子
- 〈复〉 人民;人們
- uz ielas cilvēku pūlis ― 街上有一大群人
- ē, puiši! ē, meitas! ē, cilvēki! palīgā, palīgā! ― 嘿,小夥子們!嘿,姑娘們!嘿,各位!來幫幫忙吧!
變格
[编辑]cilvēks的變格 (第一類變格)
近義詞
[编辑]- (人(群),人(們)): ļaudis
派生詞
[编辑]參見
[编辑]參考資料
[编辑]- ↑ Karulis, Konstantīns (1992), “cilvēks”, Latviešu Etimoloģijas Vārdnīca [拉脫維亞語語源詞典] (拉脫維亞語), Rīga: AVOTS, ISBN 9984-700-12-7